Роман Ратушний: “Активізм – це здоровий стан людини, яка не чекає, що хтось колись щось зробить”
Шведка Ґрета Тунберг, пакистанки Малала Юсуфзай та Ахед Тамімі – яскраві світові приклади підліткового активізму, який змінює країни і світ в цілому. Українські тінейджери також є рушіями суспільних ...
Додано:
Українське Радіо
![IMG_0099](https://www.prostir.ua/wp-content/uploads/2020/04/IMG_0099-1024x768.jpeg)
Шведка Ґрета Тунберг, пакистанки Малала Юсуфзай та Ахед Тамімі – яскраві світові приклади підліткового активізму, який змінює країни і світ в цілому. Українські тінейджери також є рушіями суспільних змін. Про підлітковий активізм розповідають у програмі “Активізація з Людмилою Тягнирядно” активіст ініціативної групи “Захистимо Протасів Яр” Роман Ратушний, президентка шкільного самоврядування Печерського району міста Києва Дар’я Макогон та комунікаційна менеджерка молодіжної громадської організації “Фундація регіональних ініціатив” Ольга Круглій.
Про роботу ініціативної групи “Протасів Яр”, а також про залучення молоді до громадської активності на рівні громади розповідає активіст Роман Ратушний.
“Наша громада Голосіївського району повстала проти незаконного будівництва на території “Протасового Яру“. А це 130 гектарів лісу в центрі Києва. Місце з потенціалом Нью-Йоркського “Централ парку“. Ми об’єдналися навколо спільної проблеми і призупини будівництво. Нині почали роботи з облаштування скверу – висадили понад 50 саджанців берези. Паралельно ми займаємося культурним розвитком громади. Це передбачає історичні лекції, воркшопи. Проте найголовніше, ми спонукаємо людей до громадської активності й залучаємо їх до прийняття рішень. А це покладає на них певну відповідальність, робить їх більш сумлінними і виховує новий тип суспільства, яке не чекає від якогось доброго царя або вищих сил добробуту, а створює цей добробут власноруч“, – говорить Роман Ратушний.
Прикладом громадської активності молоді можна вважати проєкт “Лекторій-60″, який впроваджується школярами 60-ї школи Голосіївського району. Учні вирішили доєднатися до процесу модернізації своєї школи і зробити її більш інтерактивною.
“Школярі самі написали проєкт, підготували його, потім – разом із представниками батьківського комітету розрахували вартість цього проєкту і подали на бюджет участі. Це дуже круто. Якщо говорити загалом про розвиток підліткового активізму, то треба зазначити, що суспільство зараз сприймає будь-яку активність, як надмірне соціальне навантаження, іноді небезпечне. Щоб змінити таке ставлення, слід залучати якомога більше людей до процесу прийняття рішень. Покладати на них відповідальність і тоді ми матимемо більш свідоме суспільство“, – зазначає громадський активіст Роман Ратушний.
Активізм – це здоровий стан людини, яка не чекає, що хтось колись щось зробить, вважає Роман Ратушний. Система створюється людьми. І якщо людина не бере участі в певних процесах, то вона в принципі навіть не має права висловлюватися про події в країні, оскільки вона не формує ці події, не створює тренди та не має активної позиції щодо них.
“Я вважаю варто заохочувати дітей займатися не абстрактним активізмом, а залучати їх до процесу прийняття рішень, вчити бути відповідальними і вчити діалогу з іншими людьми. Зокрема, батьки власним прикладом можуть навчати своїх дітей. Якщо дитина бачитиме активну позицію батьків на зборах ОСББ, територіальної громади, як вони голосують, подають пропозиції тощо, то вчинятимуть так само, а можливо, навіть краще за них”,– підкреслив активіст ініціативної групи “Протасів Яр” Роман Ратушний.
В Україні існує ініціатива, яка виховує та підтримує соціальну активність підлітків – це шкільне самоврядування. За словами президентки шкільного самоврядування Печерського району міста Києва Дар’ї Макогон, самоврядування дає можливість спробувати себе в організації як маленьких, так і масштабних проєктів будь-якого направлення, а також допомагає отримати нові знайомства, які можна використовувати при створенні освітніх суспільних проєктів.
“Шкільне самоврядування – це ініціативні підлітки, які змалку вчаться працювати над проєктами, створювати щось важливе спільною командою. Тобто це доволі перспективний рух, який готує молоде покоління до дорослого життя в країн“, – розповідає Дар’ї Макогон.
За результатами дослідження “Молодь України – 2018″, лише 18,5% молоді були залучені до діяльності в громадському секторі. З 2015 року цей показник знизився майже вдвічі. Коментуючи дану статистику, комунікаційна менеджерка молодіжної громадської організації “Фундація регіональних ініціатив” Ольга Круглій, наголосила на тому, що з молоддю слід комунікувати через ті проєкти, які їм цікаві.
“Ми займаємось вихованням лідерів і змінотворців шляхом популяризації проактивності через організацію проєктів. Таким чином, ми намагаємося зацікавити людей тим, що вони можуть реалізувати будь-яку свою ідею, будь-яку свою ініціативу. Зараз молодих людей цікавить напрям неформальної освіти, дуже популярною темою є екологія і ми намагаємося ці напрямки розвивати”, – зазначає Ольга Круглій.
Підлітковий активізм має неабиякий вплив на формування відповідального і свідомого громадянина.
“Чим більше буде громадських активістів, особливо, якщо їх залучати змалечку, зі шкільних лав, тим якіснішими будуть демократія і громадянське суспільство. Тому це важливо як для людей, які «прокачують» свої професійні навички, патріотичні риси, так і в цілому для держави та суспільства”, – підкреслює Ольга Круглій.
Джерело: Українське радіо