«Правоспроможна громада» – 2021: від польових досліджень до впровадження їх рекомендацій
Впродовж липня та серпня ініціативні групи провели польові етапи дослідження правових потреб мешканців громад у п’яти областях України у межах програми «Правоспроможна громада», яку адмініструє ...
Додано:
legal_dev_network
![Вільхівка_1](https://www.prostir.ua/wp-content/uploads/2021/09/Вільхівка_1.jpg)
Впродовж липня та серпня ініціативні групи провели польові етапи дослідження правових потреб мешканців громад у п’яти областях України у межах програми «Правоспроможна громада», яку адмініструє Мережа правового розвитку. Координатори та координаторки груп поділилися попередніми враженнями щодо отриманих даних. Для декого з них ця інформація стала несподіванкою. Тепер дані досліджень групи покладуть в основу проєктів Дорожніх карт із створення стійкої та ефективної екосистеми доступу до правосуддя в своїх громадах.
Координатор ініціативної групи Кам’янка-Бузької громади Львівської області Андрій Корбецький:
«Ми опитали 245 респондентів, серед яких 43% чоловіків і 57% жінок. Жінки були дещо відкритіші, ніж чоловіки, але загалом спостерігалась тенденція, що на особисті питання відповідали доволі неохоче. Щоб зібрати інформацію, доводилось часто пояснювати: хто ми і для чого проводимо опитування. Найбільше хвилюють респондентів правові питання пов’язані із отриманням субсидії та інших соціальних виплат, спадкових, земельних питань і медичного обслуговування. Загалом ми бачимо що правові проблеми та потреби всередині громади є доволі широкі, а тому плануємо на основі дослідження розробити програму покращення правових послуг, яку, сподіваємось, на початку наступного року місцева влада підтримає».
Координаторка ініціативної групи Каховської громади Херсонської області Ольга Радіонова:
«Ми опитали 400 респондентів, серед них 150 – жителі та жительки сільської місцевості та 250 – міське населення. В кожній вибірці ми обирали квоту, аби максимально врахувати думку чоловіків і жінок, а також вікових груп. Завдяки цьому величина похибки результатів дослідження складає не більше 5%. Несподіванкою для нас стало те, що опитані мають низький запит на консультацію юристів, юристок, виїзні прийоми. Вони не вказували, як бар’єр, що юридична допомога знаходиться в іншому населеному пункті. Ми очікували, що відповіді будуть іншими, враховуючи розширення громади – до нас приєдналося п’ять сіл. Натомість виявили потребу в більшій кількості роздрукованих інформаційних матеріалах. Також з’ясували проблему булінгу в одній із найкращих шкіл громади, про що раніше не знали. Зіткнулися із тим, що люди дуже неохоче відповідали на запитання, відмовлялися брати участь в опитуванні, навіть, сказала б, відчували страх, хоча всі волонтери та волонтерки максимально пояснювали, з якою метою проводять дослідження і хто вони є.
Також найохочіше на питання відповідали жінки, найменше – чоловіки та старше покоління віком від 80. Більш детальніше про правові проблеми відзначали респонденти та респондентки віком від 20 до 45 років.
Дослідження допомогло нам розкрити “больові точки” громади та надало чітке розуміння того інструментарію, на який є запит».
Координатор ініціативної групи Вільхівської громади Харківської області Михайло Коробецький:
«Ми опитали 238 осіб, серед них 61% – жінок і 38 % – чоловіків. Проводячи дослідження, дехто із респондентів відмовлялись ділитись із нами своїм досвідом щодо правових проблем: або на деякі питання не відповідали, або взагалі йшли геть. Стикалися із недовірою до волонтерів.
Найбільше респондентів хвилюють такі правові проблеми, як соціальні виплати та пільги, житло і взаємовідносини з сусідами. Із правовою проблемою стикнулися 40%, 65 % із них намагалися її вирішити і лише 37% повністю чи частково це вдалося.
Дослідження допомогло з’ясувати запит місцевих мешканців щодо появи відділку поліції в громаді, наразі там є лише дільничні. Також більшість опитаних зазначили потребу в роботі юристів, виїзних мобільних груп надання безоплатної правової допомоги та загалом надання безоплатної правової допомоги.
Дослідження допомогло нам з’ясувати кілька запитів щодо правових потреб жителів громади, однак це лише один із етапів роботи, а її значна частина ще попереду».
Координаторка ініціативної групи Полтавської громади Марія Кір’янова:
«Із 2500 опитаних, які дали згоду на участь в дослідженні майже третина – 700 осіб – протягом останніх двох років мали правові проблеми, найбільше із ними стикалися жінки – 56,6%, а 43,4% – чоловіки. Більшість респондентів та респонденток одружені та мають вищу освіту. Найбільше хвилюють такі правові потреби як житлово-комунальні, субсидія, соціальна допомога, нарахування пільг. Найменше – правове встановлення юридично-значущих фактів та кримінальні правопорушення.
Жінки мали юридичний супровід найбільше із питань зі сфер сімейних стосунків, відносини з сусідами, спадщини, поділу майна тощо. Частина респондентів зазначила, що в майбутньому хочуть звернутися до безоплатної правової допомоги, оскільки самостійно не можуть вирішити правові проблеми. Разом із тим 66,4 % опитаних вдалося вирішити усі проблемні правові питання, що є вкрай позитивним.
Нам рідко відмовляли в заповненні анкети, однак траплялося. Головна причина – брак часу, оскільки анкетування займало від 10 до 15 хв. Багатьох, особливо тих, які стикалися вперше із правовими проблемами, про які було зазначено в опитуванні, мотивувало те, що їхній досвід допоможе удосконалити надання правових послуг в громаді.
Дослідження допомогло нам виявити запити місцевих жителів. Надалі ми більше працюватимемо із ними».
Координаторка ініціативної групи Балаклеївської громади Юлія Дмитраш:
«Мешканців нашої громади найбільше турбують правові проблеми, що стосуються земельних правовідносин, соціальних виплат та пільг, житлово-комунального господарства. Ми опитали 371 особу, серед яких жінок – 51, 8%, а чоловіків – 48,2% чоловіки. Жінки були більш відвертішими, чоловіки ж частіше відповідали «все добре, нічого не турбує».
В нас траплялися відмови взяти участь в дослідженні, в основному через брак часу в респондентів. Переважно, всі, до кого звертались – погоджувались. Дуже допомогла попередня зустріч із головою ОТГ, тобто частина мешканців громади вже знали, що ми будемо проводити дослідження та з якою метою це робитимемо.
Дослідження стало для нас дуже корисним. Ми з’ясували, що, якщо люди стикаються із правовою проблемою, звертаються не до безоплатної правової допомоги, а до платних фахівців у Смілі чи Черкасах, що знаходяться трохи далеко від громади, або до представників місцевої влади, які не можуть надати їм належну допомогу. 56 % опитаних намагались вирішити правову проблему, 36 % із них не мали доступу до інформації та професійної допомоги. Водночас їхні запити, і проблеми є типовими. Відтак, маючи чіткий алгоритм дій, вони б змогли самостійно вирішити свої питання.
Стало відкриттям, що майже всі опитані користуються інтернетом, навіть люди «третього віку». Загалом ця інформація допоможе нам переглянути стратегію надання правових послуг в громаді, адже раніше ми роздумували над збільшенням кількості виїзних прийомів. Тепер розуміємо, що набагато ефективнішими будуть альтернативні способи надання консультацій – онлайн, організація колонок роз’яснень на сайті громади, соціальних мережах, тощо».
Про те, як далі використовуватимуться дослідження коментує програмний менеджер Мережі правового розвитку Віталій Охріменко:
«На наступному етапі кожна з ініціативних груп на основі даних своїх досліджень будуть розробляти стратегічні рішення, які спроможні вирішити виявлені правові проблеми та спростити доступ до правосуддя в досліджуваних громадах. Ці стратегічні рішення стануть частиною Дорожніх карт із впровадження рекомендацій за результатами дослідження, що в перспективі 2-3 років сприятимуть створенню стійких та ефективних екосистем доступу до правосуддя в кожній із цільових громад».
Навчально-практична програма “Правоспроможна громада” впроваджується Українською школою практичних знань з питань доступу до правосуддя з 2019 року на базі мережі правових клубів #PRAVOKATOR за підтримки Координаційного центру з надання правової допомоги, Міжнародного фонду “Відродження”, Української фундації правової допомоги, партнерських організацій та установ і безпосередньо адмініструється Мережею правового розвитку.
Авторка: Галина Колесник, комунікаційна менеджерка Мережі правового розвитку